V rámci finanční gramotnosti si žáci objasnili, jak rozpoznat nekalé obchodní praktiky a klamavou reklamu. Na závěr si pak takovou klamavou reklamu zkusili sami vytvořit a přesvědčit své spolužáky o jejich koupi 🙂
![](https://zszelena42.eu/2021/wp-content/uploads/2024/05/IMG_20240510_093845-rotated.jpg)
![](https://zszelena42.eu/2021/wp-content/uploads/2024/05/IMG_20240510_093854-rotated.jpg)
![](https://zszelena42.eu/2021/wp-content/uploads/2024/05/IMG_20240510_093902-rotated.jpg)
![](https://zszelena42.eu/2021/wp-content/uploads/2024/05/IMG_20240510_093910-rotated.jpg)
![](https://zszelena42.eu/2021/wp-content/uploads/2024/05/IMG_20240510_093932-rotated.jpg)
Co to znamená, když se řekne „nekalé obchodní praktiky“?
snaha obchodníků nalákat zákazníky na koupi svého zboží různými způsoby. Ty, které porušují zákon, se nazývají nekalé obchodní praktiky: klamavé praktiky (klamání o kvalitě výrobku, o ukončení distribuce na trh aj.), agresivní praktiky (manipulace, nátlak, vydírání).
NEJČASTĚJŠÍ PŘÍKLADY nekalých obchodních praktik
1) „škrty“ na cenovkách – prodejci schválně uvádějí vyšší cenu, kterou škrtnou, a nahradí ji skutečnou, jež chtějí získat.
2) nepravdivé informace o časové omezenosti nabídky – výrobce lživě uvádí, že výrobek či služba je nabízena po omezenou dobu. Snaží se tak zákazníky přinutit k okamžité koupi.
3) výrobce nepravdivě informuje o možnosti výrobku vyléčit (nemoc, zdravotní poruchu aj.) – ve skutečnosti výrobek žádné takové schopnosti nemá, často se tato taktika používá na předváděcích akcích.
4) manipulace s dětmi – nabádání dětí ke koupi zboží nebo, aby děti přesvědčily dospělou osobu ke koupi.
5) nevyžádané nabídky zboží – telefonické, emailové, osobní obtěžování zákazníků nabízením určitého zboží.
6) oznámení o výhře – případná možnost výhry je podmíněna koupením výrobku, často za velké ceny.
Co to znamená, když se řekne „klamavá reklama“?
Za klasickou klamavou reklamu můžeme označit například nepravdivé údaje o složení výrobku, jeho ceně nebo například o místě výroby. Klamavá reklama se dnes už však projevuje i v mnoha jiných praktikách – například když e-shop uvádí, že je zboží dostupné, ale ve skutečnosti je ho nejprve třeba vyrobit. Nebo když aerolinka uvádí, že na daný let zbývá posledních pár kusů letenek, aby spotřebitel neměl čas nad nákupem detailně přemýšlet, ale letenku koupil co nejrychleji v obavách, že později již dostupné nebudou.